Systematisk liste for Forløbsbegreber 
Aug 29 2016 13:54:32

Begreb 	Notation 	Synonymer 	Generel definition 	Kommentar 	Kommentar eller begrundelse for ændringer	Ændringsforslag	Kommentar til ændringsforslag	
proces 	1 	 	forløb hvor hver fase er en følge af den foregående 	Eksempler: 
● Aldring er en proces. 
● Radioaktivt henfald er en proces. 
● Kaffebrygning er en proces og kan inddeles i faserne opvarmning af vand, overrisling af bønnerne m.m. 				
organisatorisk forløb 	1.1 	administrativt forløb; tilknytningsforløb; organisatorisk proces;  	forløb der er specificeret mht. en organisatorisk ramme 	I 'tilknytning' ligger implicit at organisationen har forpligtelser over for patienten jf. den synonyme term 'tilknytningsforløb'. 

Den praktiserende læge har forpligtelse til at se sine patienter. Et hospital har forpligtelse til at visitere ved modtagelse af en henvisning. 

Det organisatoriske forløb er noget der foregår omkring patienten, mens sundhedsrelateret forløb er patientnært. 

Det organisatoriske forløb er ikke nødvendigvis sammenfaldende med 'forløbsansvar', der angiver hvem der har ansvar for koordineringen af et 'helbredsforløb'. 

Den afgrænsning, der repræsenteres i opdelingen af organisatorisk forløb, interventionsforløb og helbredsforløb, ses ikke så klart opdelt i praksis, men vil udmøntes som forløb, der indeholder flere forskellige delkomponenter fra de beskrevne forløbstyper. 				
patientforløb 	1.1.2 	 	organisatorisk forløb der beskriver en patients vej igennem sundhedsvæsenet 	Begrebet er meget bredt defineret, men anvendes ofte til at beskrive patientens gang gennem et system. Jf. fx http://www.rssundhed.dk/ptf/ 

Termen 'patientforløb' anvendes også i forbindelse med det optimale patientforløb, det gode patientforløb og lign. Disse er imidlertid sundhedsfaglige beskrivelser, der anvendes som støtte for de sundhedsprofessionelle. 

Det sundhedsfaglige indhold er ikke omfattet af dette begreb, men er indeholdt i interventionsforløb og helbredsforløb. 				
tværsektorielt forløb 	1.1.3+1.2.1 	 	organisatorisk forløb hvor de indsatser der indgår i patientforløbet involverer flere sektorer på samme tid 	I de tværsektorielle forløb indgår sundhedsaftaler mellem kommuner og regioner. Det er her indsatsområder og snitflader i patientforløb defineres. Shared care, koordinationsplaner og udskrivningsplaner er et eksempel på tværsektorielle forløb. 				
accelereret patientforløb 	1.1.4+1.2.2 	forceret patientforløb;  	organisatorisk forløb der fokuserer på at effektivisere afviklingen af interventionsforløb 	Accelerede patientforløb findes primært inden for det kirurgiske område, men er også ved at blive udbredt til det medicinske område. 

Termen 'accelereret operationsforløb' bygger på et koncept om hurtigere postoperativ rehabilitering og nedsat morbiditet ved hjælp af information, optimeret smertebehandling, reduktion af kirurgisk stress samt tidlig oral ernæring og mobilisering. 

Kehlet H, Wilmore DW. Multimodal strategies to improve surgical outcome. Am J Surg 2002;183:630-41. 				
kronikerforløb 	1.1.5+1.2.3 	 	organisatorisk forløb der er afgrænset af et forløbsprogram der har kronisk sygdom som emne 	Kroniske sygdomme har en eller flere af følgende karakteristika: De er varige, efterlader blivende følger, skyldes ikke-reversible patologiske forandringer, de kræver en særlig rehabiliteringsindsats eller må forventes at kræve langvarig overvågning, observation eller behandling. 

http://www.sst.dk/Planlaegning%20og%20kvalitet/Kronisk%20sygdom/Forloebsprogrammer.aspx 

Åreforkalkning, sukkersyge, lungesygdomme, kræft, gigtsygdomme og psykiske sygdomme er de mest almindelige af de kroniske sygdomme. 

En kronisk patient har et helbredsforløb. I det omfang der findes et forløbsprogram for en specifik kronisk sygdom er der tale om et kronikerforløb for pågældende sygdom. 				
patientkontakt 	1.1-1 	kontakt; elektiv patientkontakt;  	konkret kontakt mellem en patient og sundhedsvæsenet som udløser en administrativ registrering 	Følger Fællesindholdets kontaktbegreb 				
sundhedsrelateret forløb 	1.2 	 	forløb der foregår i sundhedsvæsnet 	Når de sundhedsrelaterede forløb udmøntes i praksis skal de være patientnære dvs. de skal kunne tilføjes et CPR-nr. 				
tværsektorielt forløb 	1.2.1+1.1.3 	 	organisatorisk forløb hvor de indsatser der indgår i patientforløbet involverer flere sektorer på samme tid 	I de tværsektorielle forløb indgår sundhedsaftaler mellem kommuner og regioner. Det er her indsatsområder og snitflader i patientforløb defineres. Shared care, koordinationsplaner og udskrivningsplaner er et eksempel på tværsektorielle forløb. 				
accelereret patientforløb 	1.2.2+1.1.4 	forceret patientforløb;  	organisatorisk forløb der fokuserer på at effektivisere afviklingen af interventionsforløb 	Accelerede patientforløb findes primært inden for det kirurgiske område, men er også ved at blive udbredt til det medicinske område. 

Termen 'accelereret operationsforløb' bygger på et koncept om hurtigere postoperativ rehabilitering og nedsat morbiditet ved hjælp af information, optimeret smertebehandling, reduktion af kirurgisk stress samt tidlig oral ernæring og mobilisering. 

Kehlet H, Wilmore DW. Multimodal strategies to improve surgical outcome. Am J Surg 2002;183:630-41. 				
kronikerforløb 	1.2.3+1.1.5 	 	organisatorisk forløb der er afgrænset af et forløbsprogram der har kronisk sygdom som emne 	Kroniske sygdomme har en eller flere af følgende karakteristika: De er varige, efterlader blivende følger, skyldes ikke-reversible patologiske forandringer, de kræver en særlig rehabiliteringsindsats eller må forventes at kræve langvarig overvågning, observation eller behandling. 

http://www.sst.dk/Planlaegning%20og%20kvalitet/Kronisk%20sygdom/Forloebsprogrammer.aspx 

Åreforkalkning, sukkersyge, lungesygdomme, kræft, gigtsygdomme og psykiske sygdomme er de mest almindelige af de kroniske sygdomme. 

En kronisk patient har et helbredsforløb. I det omfang der findes et forløbsprogram for en specifik kronisk sygdom er der tale om et kronikerforløb for pågældende sygdom. 				
helbredsforløb 	1.2.4 	sundhedsforløb; health issue thread;  	udviklingen af helbredstilstand over tid 	Synonymet 'sundhedsforløb' benyttedes tidligere for dette begreb. 

Helbredsforløb er den ramme og periode der ligger til grund for en indsats. 

Fx udløser diagnosen diabetes et diabetesforløb, der danner ramme for kontakter og interventionsforløb samt udløser eventuelle andre kliniske forløb fx nyresvigtsforløb. 

Der kan i sundhedsvæsenet leveres ydelser, der ikke kan henføres til at være udløst af helbredsforløb fx fertilitetsbehandling af enlige eller plastiske operationer der ikke er udløst af psykisk eller fysisk sygdom. 

Synonymerne 'klinisk problemforløb' og 'klinisk patientforløb' kunne opfattes som om begrebet alene vedrører helbredsproblemer. Det kan imidlertid også vedrøre fx tilstandene graviditet eller fødsel. 

Den afgrænsning, der repræsenteres i opdelingen af organisatorisk forløb, interventionsforløb og helbredsforløb, ses ikke så klart opdelt i praksis, men vil udmøntes som forløb, der indeholder flere forskellige delkomponenter fra de beskrevne forløbstyper. 				
sygdomsforløb 	1.2.4.2 	 	helbredsforløb der er udløst af sygdom 	Sygdom kan her ikke alene defineres ud fra om der kan tilknyttes en diagnosekode. 

Sygdom kan her også omfatte mere udefinerede tilstande, der skyldes fx nedsat funktionsniveau som følge af alderdomssvækkelse, der udløser hjemmeplejeforløb og lign. 				
graviditetsforløb 	1.2.4.3 	svangreforløb;  	helbredsforløb der er udløst af graviditet 	 				
fødselsforløb 	1.2.4.4 	 	helbredsforløb der er udløst af at være i fødsel 	Fødsel omfatter såvel latent som aktiv fase. 				
pakkeforløb 	1.2.4.5 	 	helbredsforløb der er sammensat af standardiserede og delvist forud planlagte interventionsforløb og som har definerede monitoreringspunkter 	Et pakkeforløb kan være et kræftpakkeforløb som er en type standardplan, der eksplicit fokuserer på de ventetider, der er mellem interventionsforløbene. 				
udredningsforløb 	1.2.4.5-1+1.2.5.1 	undersøgelsesforløb;  	interventionsforløb der har et diagnostisk sigte 	 				
undersøgelsesprogram 	1.2.4.5-1-1 	udredningsprogram;  	program der udgøres af en planlagt samling af undersøgelser 	 				
patientmonitorering 	1.2.4.5-1-2 	overvågning; monitorering;  	undersøgelse der foretages ved systematisk repetition af samme proces 	Patientmonitorering kan resultere i både kvantitative og kvalitative data. 				
behandlingsforløb 	1.2.4.5-2+1.2.5.2 	 	interventionsforløb der har til sigte at påvirke en helbredstilstand 	 				
aktuelt behandlingsforløb 	1.2.4.5-2.1 	 	behandlingsforløb der er igangværende 	Der tales bl.a. om aktuelt behandlingsforløb i forbindelse med 'samtykke' jf. Vejledning om information og samtykke og om videregivelse af helbredsoplysninger mv. (VEJ nr 161 af 16/09/1998): 

"Der vil kun kunne videregives helbredsoplysninger uden patientens konkrete samtykke, når det drejer sig om et aktuelt behandlingsforløb, hvor der er tale om at fortsætte eller følge op på en behandling. Er der ikke tale om et samlet og kontinuerligt behandlingsforløb, skal patientens samtykke indhentes." 				
palliativt forløb 	1.2.4.5-2.2 	 	behandlingsforløb hvori der indgår lindrende interventioner, men hvor det ikke er muligt at gøre patienten rask 	Arbejdsgruppen er bevidst om, at den sonderen der er mellem kurativt og palliativt forløb ikke er i overensstemmelse med WHO's definition. Dette af hensyn til monitorering af den kurative og palliative indsats. 

Går en patient fra et kurativt forløb til et palliativt forløb tyder det på, at behandlingen ikke har haft den fornødne kurative effekt - eller at patienten skulle have været i et palliativt forløb tidligere. 

WHO har følgende beskrivelse af begrebet 'palliative care': 
Palliative care is an approach that improves the quality of life of patients and their families facing the problem associated with life-threatening illness, through the prevention and relief of suffering by means of early identification and impeccable assessment and treatment of pain and other problems, physical, psychosocial and spiritual 
Kilde: http://www.who.int/cancer/palliative/definition/en/ 				
kurativt forløb 	1.2.4.5-2.3 	 	behandlingsforløb der har til formål at gøre patienten rask 	 				
efterbehandlingsforløb 	1.2.4.5-2.4 	 	behandlingsforløb der har til formål at forebygge tilbagefald ved at forstærke effekten af et andet behandlingsforløb 	Efterbehandling drejer sig fx om strålebehandling eller medicinsk behandling efter primær behandling. 

I forbindelse med cancer-behandling anvendes ofte termen 'adjuverende forløb'. 				
rehabiliteringsforløb 	1.2.4.5-2.5+1.2.5.4.1 	 	forebyggelsesforløb og behandlingsforløb der har til formål i videst muligt omfang at forbedre patientens funktionsevne 	 				
rehabilitering 	1.2.4.5-2.5-1 	efterbehandling; genoptræning; rehabilitation;  	sundhedsaktivitet der indeholder elementer af både forebyggelse og sundhedsfremme, 
med det formål, at patienten, som har risiko for at få begrænsninger i sin fysiske, psykiske eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv 	Rehabilitering består af en koordineret, sammenhængende, tidsbegrænset, vidensbaseret indsats, der har til formål at genoprette og vedligeholde det fysiske, psykiske og sociale funktionsniveau hos patienten og forhindre tilbagefald af sygdom. Rehabilitering er en helhedsorienteret intervention, fx bestående af patientundervisning, styrkelse af egenomsorg, støtte til adfærdsændringer, genoptræning, psykosocial omsorg samt efterbehandling. Rehabiliteringsbegrebet er mere sundhedsfremmende orienteret end det traditionelt sygdoms- og behandlingsfokuserede begreb tertiær forebyggelse. 

Målgruppen er patienter som har en længerevarende sygdom. Aktører er patienter, pårørende og et tværfagligt sundhedsprofessionelt, ofte tværsektorielt, team. Rehabilitering foregår på sygehuse, rehabiliteringscentre og i primærsektoren her ofte i tæt samarbejde med professionelle fra bl.a. social-, beskæftigelses- og uddannelsessektoren (sundhedscentre). Ovenstående definition tager udgangspunkt i definitionen fra ”Hvidbog om rehabilitering". Eksempler på patientgrupper, der har gavn af struktureret rehabilitering, er patienter med kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL), hoftebrud, patienter med hjerte- og kræftsygdomme samt hjerneskade. 				
kontrolforløb 	1.2.4.5-3+1.2.5.3 	 	interventionsforløb der sigter mod opfølgning på eller videreførelse af en sundhedsaktivitet 	 				
helbredstilstand 	1.2.4-1 	helbredsproblem; sundhedstilstand;  	tilstand vedrørende helbred der aktuelt vurderes med henblik på sundhedsintervention 	Synonymet 'sundhedstilstand' benyttedes tidligere for dette begreb. 'Sundhedstilstand' beskriver i dag ofte tilstanden hos grupper af mennesker og ikke individer. 				
interventionsforløb 	1.2.5 	indsatsforløb;  	sundhedsrelateret forløb der sigter mod intervention 	Det organisatoriske forløb er ramme for interventionsforløbet. 

Interventionsforløbet kan foregå i såvel mono- og tværfagligt regi samt på tværs af sektorer. Som eksempel på dette kan nævnes shared care, genoptræningsplaner mellem region og kommune og lign. 

Mono- og tværfagligt regi skal forstås som professionsuafhængigt der udføres af sundhedsprofessionelle (fx læge, sygeplejerske, fysioterapeut eller patienten selv). 

Den afgrænsning, der repræsenteres i opdelingen af organisatorisk forløb, interventionsforløb og helbredsforløb, ses ikke så klart opdelt i praksis, men vil udmøntes som forløb, der indeholder flere forskellige delkomponenter fra de beskrevne forløbstyper. 				
udredningsforløb 	1.2.5.1+1.2.4.5-1 	undersøgelsesforløb;  	interventionsforløb der har et diagnostisk sigte 	 				
behandlingsforløb 	1.2.5.2+1.2.4.5-2 	 	interventionsforløb der har til sigte at påvirke en helbredstilstand 	 				
kontrolforløb 	1.2.5.3+1.2.4.5-3 	 	interventionsforløb der sigter mod opfølgning på eller videreførelse af en sundhedsaktivitet 	 				
forebyggelsesforløb 	1.2.5.4 	 	interventionsforløb der har til formål at fremme patientens sundhed og forebygge sygdom 	Et forebyggelsesforløb kan fx være vaccinationsforløb. 				
rehabiliteringsforløb 	1.2.5.4.1+1.2.4.5-2.5 	 	forebyggelsesforløb og behandlingsforløb der har til formål i videst muligt omfang at forbedre patientens funktionsevne 	 				
forebyggelse 	1.2.5.4-2 	profylakse; sygdomsforebyggelse; prævention; prevention; disease prevention; health promotion;  	sundhedsrelateret aktivitet der søger at forhindre opståen og udvikling af sygdomme, psykosociale problemer, eller ulykker og dermed fremmer folkesundheden 	Inden for sundhedsområdet er forebyggelse de indsatser, som fremmer folkesundheden ved at identificere og hindre eller hæmme risikofaktorer, risikoadfærd, ulykker, sygdom og sygdomsfølger hos patienter eller andre borgere. Forebyggelse omfatter blandt andet primær forebyggelse, sekundær forebyggelse, tertiær forebyggelse og rehabilitering. Aktørerne kan være politikere, myndigheder, sundhedsprofessionelle, patienter og andre borgere. Målgruppen og arenaerne for forebyggelse kan tilsvarende variere. Der er gennem en årrække sket en udvikling fra lægevidenskab til sundhedsvidenskab, medinddragelse af flere faggrupper og videnskaber, hvorved den traditionelle forebyggelsespraksis er udvidet. I dag bruges forebyggelse og sundhedsfremme som sideordnede begreber for at synliggøre forskellige indsatser for at opnå sundhed. Forebyggelse og sundhedsfremme indeholder gensidigt elementer af hinanden. Eksempler på forebyggelse er tandpleje, sundhedspleje, vaccination, oplysningskampagner, og strukturel forebyggelse fx arbejdsmiljølovgivningen. 
Problemfelter:
Afgrænsningen til sundhedsfremme og behandling 				
sundhedsfremme 	1.2.5.4-3 	ressourcefremmende forebyggelse; health promotion; health development;  	sundhedsrelateret aktivitet der søger at fremme den enkeltes sundhed og folkesundheden ved at skabe rammer og muligheder for at mobilisere patienters og andre borgeres ressourcer og handlekompetence 	I sundhedsfremmearbejdet vendes opmærksomheden væk fra sygdom og over mod sundhed. Der fokuseres på mobilisering af ressourcer, handlekompetencer og mestringsstrategier frem for på risici. Sundhedsfremmearbejdet bygger på et salutogenetisk perspektiv, mens forebyggelsesarbejdet bygger på et patogenetisk. Salutogenese er læren om sundhedens opståen og udvikling mens patogenese er læren om sygdoms opståen og udvikling. I sundhedsfremmearbejdet er der fokus på begrebet “sund”, hvor sund forstås som en stærk følelse af sammenhæng, dvs. den enkeltes oplevelse af tilværelsen som meningsfuld, begribelig og håndterlig. Sundhedsfremme kan foregå i alle rammer og både professionelle i sundhedsvæsenet og udenfor samt patienter og andre borgere, kan være aktører. Sundhedsfremmende indsatser er deltagerorienterede og dialogbaserede og kan være målrettet såvel enkelt-personer som befolkningsgrupper. Sundhedsfremme og forebyggelse anvendes som sideordnede delvist overlappende begreber for at synliggøre forskellige strategier for at opnå og øge sundhed. Forebyggelse og sundhedsfremme indeholder gensidigt elementer af hinanden. Eksempler på sundhedsfremme er dannelse af mødregrupper i sundhedsplejen til støtte for børnefamiliers ressourcer og netværk, sundhedspleje, tandplejeordninger, socialpolitik, forebyggende hjemmebesøg, børneundersøgelser og motion på arbejdspladsen. 
Problemfelter:
Afgrænsningen overfor forebyggelse. 				
recoveryforløb 	1.2.5.5 	 	interventionsforløb der har recovery som sigte 	 				
recovery 	1.2.5.5-1 	 	sundhedsaktivitet der har til formål at understøtte en udvikling hvor patienten oplever håb om at kunne komme sig, oplever heling, empowerment og afstigmatisering 	Recovery er en tilgang inden for psykiatrien hvor hele patient-/brugerforløbet planlægges ud fra, at såvel interne som eksterne betingelser faciliterer patientens/brugerens recovery [Jacobson & Greensley, 2001]. 

Recovery er her ikke synonymt med helbredelse, men skal forstås som en udvikling hvor personen efterhånden selv oplever håb om at kunne komme sig, samt oplever heling, empowerment og relationer til andre (interne betingelser). I de eksterne betingelser lægges vægt på at sikre patientens/brugerens basale menneskerettigheder, således at patient/bruger opnår de samme rettigheder i samfundet som andre, der ikke er psykisk syge. Desuden lægges vægt på en positiv behandlingskultur præget af, at de professionelle ser patient/bruger som en person med ressourcer og kompetencer og ikke som en sygdom. 

Relationen mellem de professionelle og brugere er antihierarkisk og demokratisk [Jacobson & Greensley, 2001 s. 484]. Beslutninger omkring forløbet og behandlingen tages på baggrund en åben, reflekterende dialog mellem behandler og patient/brugeren og netværk [Johansen & Weber, 2007], hvor alles meninger er ligeværdige og patienten præsenteres for flere valgmuligheder og kan vælge den løsning som vedkommende finder fremmer hans/hendes recovery, og således også må tage ansvar for konsekvenserne af sine valg [Jacobson & Greensley, 2001 s. 483]. Der lægges desuden vægt på at der i forløbet gives mulighed for at fremme social integration og inklusion i samfundet, så forløbet modvirker stigmatisering som følge af den psykiske lidelse, fx af ved finde muligheder for at arbejde og ved at anvende patientens/brugerens ressourcer i forhold til øvrige patienter/brugere. 

Referencer: 
Nora Jackson, Ph.D. & Dianne Greenley, M.S.W., J.D. :” What is recovery? A Conceptual Model and Explication”, PSYCHIATRIC SERVICES , April 2001, Vol. 52. No. 4. Lone Johansen & Kirsten Weber: side 25-31:“ Åben Dialog- Nu og i fremtiden?”. Roskilde Universitetscenter, Institut for Psykologi & Uddannelsesforskning, 1. udgave 2007, 1. oplag. 				
udslusningsforløb 	1.2.5.7 	 	interventionsforløb der sigter mod at øge patientens handlekompetence, viden og ressourcer med henblik på at mestre dagligdagen efter udskrivelse 	 				
sundhedsintervention 	1.2.5-6 	patientorienteret ydelse; sundhedsydelse; intervention;  	sundhedsaktivitet der på baggrund af indikation tilsigter at belyse eller påvirke en patients helbredstilstand 	 				
sundhedsfaglig beskrivelse 	2 	 	beskrivelse af sundhedsfaglige emner beregnet på at støtte og begrunde sundhedspersoners beslutninger 	De sundhedsfaglige emner dækker både diagnostiske overvejelser, interventioner, referencer, evidens, best practice, mål, forventede resultater og de valgmuligheder som sundhedspersonerne kan vælge mellem. 				
forløbsprogram 	2.1 	 	sundhedsfaglig beskrivelse der indeholder den samlede tværfaglige, tværsektorielle og koordinerede sundhedsfaglige indsats for en given sygdom